10 април 2024 г. · 9 мин. четене · Споделяне във Facebook
Необходимостта от подобряване на нивото на финансовата грамотност у нас и от добро управление на личните ни финанси обсъдиха на форума "Money.bg Лични Финанси" представители на банковия сектор, инвестиционни и пенсионни фондове, експерти. Организатор е сайтът Money.bg.
Имаме дълъг път да извървим. Това, от което трябва да започнем, е действително увеличаване на нивото на финансова грамотност, така че хората да разбират какво правят с парите си, да ги оптимизират, а целта е да живеем един по-спокоен и по-добър живот, което минава и през адекватно и добро управление на личните ни финанси, каза членът на Управителния съвет на БНБ Людмила Елкова.
Тя представи няколко проучвания по темата за финансовата грамотност в България. Според проучване на Организацията за икономическо сътрудничество и развитие (ОИСР), проведено в рамките на петгодишен проект 2018-2022 г. за Източна Европа, извършено през 2019 г. в България, нивото на базови финансови познания на българите остава ниско - 58 процента. При самооценката на собствените си финансови познания 48 процента от анкетираните са определили нивото си като средно, а 10 процента като високо. Данните от проучването потвърждават тенденцията, която е валидна за много други страни от предишни проучвания за надценяване на собствените познания, което носи рискове и е предпоставка за грешни финансови решения, е извод в проучването, цитирано от Елкова.
Данните показват още, че българите се справят сравнително добре с краткосрочното управление и контрола върху финансите си. Според проучването българите в по-малка степен от другите страни от региона планират дългосрочно, като за финансирането на пенсионния си период основно разчитат на държавата (78,6 процента). 77,6 процента от хората у нас спестяват при средно за региона 67 процента, като спестяванията се държат основно в наличност или в банков депозит.
Проучването отчита и сериозни различия между отделните социални групи, като с най-нисък общ резултат за ниво на финансова грамотност са младите хора - 53 процента спрямо 61 процента за хората между 30 и 60 г., и 57 процента за хората над 60 г. По-сериозно е различието между работещи и безработни, където разликата е близо 20 процента. Собствениците на малък и среден бизнес са значително в по-висока степен финансово грамотни от средното за страната, като достигат общ резултат от 68 процента, показват данните.
Според изследване на "Джуниър Ачийвмънт България", съвместно с "Метлайф България" от 2017 г., цитирано от Людмила Елкова, в сравнителен план с Европа финансовата уязвимост на българските домакинства е с 33 процента по-висока (3 от 4 домакинства са финансово уязвими), което произтича и от недостатъчната финансова грамотност - 64 процента от домакинствата у нас не спестяват, 38 процента не съставят бюджет по никакъв повод. Според проучването 28 процента от домакинствата не се информират по финансови въпроси, а 32 процента разчитат на информация от близки и познати вместо от финансови специалисти.
Людмила Елкова цитира и данни, според които за периода декември 2021 г. - декември 2022 г. нарастването на кредитите за домакинствата възлиза на 4,5 млрд. лв. (15,2 процента) и формира 43,7 процента от годишното увеличение на брутния кредитен портфейл (при 56,6 процента за 2021 г.). При кредитите за жилище увеличението е с 2,6 млрд. лв. (16,1 процента), а при потребителските кредити - с 1,8 млрд. лв. (12,8 процента). Нарастване има и при депозитите на домакинствата - с 6,2 млрд. лв. (9,1 процента) и те формират 33,1 процента от общия прираст на депозитите за този период.
Заетите във финансовия сектор имат роля в подобряване на финансовата култура на населението, коментира Светослав Велинов, управляващ директор на пазар "Спестовни и инвестиционни продукти" и пазар "Глобални пазари" в Банка ДСК. Очевидно в масовия потребител има голямо неразбиране към финансовите продукти като цяло, както и липса на достъп до информация, посочи Велинов. Затова според него е необходимо опростяване на начина, по който се предлагат различни финансови решения и продукти на масовия потребител.
Трябва да се погрижим за нашите спестявания и всеки трябва да има минимум шест месеца натрупан буфер, посочи Николай Лазаров, директор управление "Продажби индивидуално банкиране" в "Пощенска банка". Той отбеляза, че грижата за личните ни финанси е грижа основно за самите нас, важна е и информираността ни за различните инструменти, които се предлагат. Това зависи от всеки един от нас. Има достатъчно инструменти, сигурни, българите вярват на банките, посочи Лазаров.
Евтини китайски електромобили заливат пазара
преди 11 часаЕвтини китайски електромобили заливат пазара
преди 11 часа