24 май 2024 г. · 9 мин. четене · Споделяне във Facebook
Две седмици преди изборите за Европейски парламент напрежението на белгийската политическа сцена се увеличава. Докато темите в предизборната кампания на отделните партии са очакваните разходи за живот, заетост, миграция и сигурност, не е толкова ясно какви политически промени могат да предизвикат резултатите след евровота на 9 юни. Освен изборите за Европейски парламент, в Белгия ще бъдат произведени и национални избори.
Политическият журналист Говен Дос Сантос от белгийския вестник "Дерниер йор" коментира пред БТА какви са основните акценти и особености в предизборната кампания на кандидатите за евродепутати и как евровотът може да промени настоящата вътрешнополитическа ситуация в страната. Той обръща внимание и на темата за националните избори и какви са приоритетите на гражданите на изборите 2 в 1.
"В Белгия горещите теми на тези избори са високите разходи за живот, мобилността, както и сигурността и миграцията", заяви Дос Сантос. Той подчерта обаче, че има разлика в ситуацията в южната и в северната част на страната.
По думите му във Валония, южната част на Белгия, където се говори предимно френски, приоритетите на политиците са покупателната способност на хората заради икономическата и енергийната криза. Другата важна тема – сигурността, се обсъжда заради трафика на наркотици през пристанището на Антверпен, който понякога води до улични боеве.
По думите му за гласоподавателите е от решаващо значение позицията на партиите по отношение на конфликта в ивицата Газа между Израел и палестинската радикална групировка "Хамас", който започна след нападение на 7 октомври от страна на организацията срещу Израел.
Във Валония водещи са лявата Социалистическа партия (част от Групата на Прогресивния алианс на социалистите и демократите), десноцентристкото Реформаторско движение (част от "Обнови Европа"), в която членува и председателят на Европейския съвет Шарл Мишел, и лявата партия "Еколо" (част от групата "Зелените/Европейски свободен алианс")
Във Фландрия, северната част на Белгия, където се говори предимно фламандски, политиците обсъждат темите за сигурността, но обръщат много внимание и на миграцията, отбелязва белгийският журналист.
Там водещите партии са десният Нов фламандски алианс (част от групата на "Обнови Европа"), крайнодясната и сепаратистка партия "Вламс Беланг" (част от групата на "Идентичност и демокрация") и партията на премиера Александър де Кро "Открити либерални демократи и фламандци" (част от групата на "Обнови Европа").
От друга страна, в Брюксел, където съжителстват повече от 180 националности, ключова тема е мобилността, ползването на автомобили и мястото на кандидатите за депутати от чуждестранен произход, обобщава Дос Сантос от ежедневника "Дерниер йор".
По думите на белгийския политически журналист повечето политици избират да се кандидатират за евродепутати на по-късен етап в кариерата си, когато вече са допринесли достатъчно и са постигнали достатъчно според тях цели на местно ниво.
Той заяви, че през последните месеци се води борба между десницата от една страна и социалистите и зелените партии от друга. Причината за това е въпросът за строгите икономии и дали е необходимо в момента да се отделят средства за социални въпроси, обясни Дос Сантос. Според него политическият свят е разделен и по въпроса дали трябва да се направи известна пауза по отношение на отделянето на средства за справяне с климатичната криза, по-точно с овладяването на климатичните изменения, с цел стабилизиране на икономиката във времена на кризи във и близо до Европа.
По темата за възхода на десницата Дос Сантос заяви, че Фландрия е по-дясна от Валония и отбеляза, че крайнодясната "Вламс Беланг" води в социологическите проучвания.
"Те биха могли да участват в преговорите за съставяне на ново правителство", каза журналистът по повод националните избори в Белгия, които ще се произведат на фона на евровота.
"Въпреки това, каквито и да са резултатите им, никой не иска да се коалира с тях, но пък биха могли да играят важна роля във фламандското правителство", заяви Дос Сантос.
Журналистът отбеляза, че все пак втората по сила партия Нов фламандски алианс не е категорична по въпроса за коалиция с "Вламс Беланг" и би могла да сформира регионално правителство с крайната десница във Фландрия.